20 éve ismerjük igazán az emberi test legapróbb alkotóelemeit: 2003. április 14-én ért véget a Humán Genom Projekt.
A program még 1988-ban indult számos ország kutatóinak összehangolt munkájaként. A nagyszabású vállalkozás résztvevői a program elején azt a cél tűzték ki a kutatók, hogy
elolvastuk saját genetikai kódunk betűit.
A Humán Genom Projekt a kilencvenes években még maga volt a tudományos fantasztikum, és ahogy minden orvostudományban is alkalmazható újítástól, ettől is a mindent gyógyító csodaszert várták.
A projektet 15 évesre tervezték, de 13 év alatt fejezték be.
Az első, 2000-ben bemutatott vázlat után még évekig kutattak, a valóban teljesnek tekinthető szekvenciát 2003. április 14-én adták közre.
![A projekt nem oldotta meg az emberiség legnagyobb problémáit, de így is nagy előrelépés volt](https://storage.googleapis.com/naphire/human-genome.inbox800x450.jpg)
Ez a dátum is szimbolikus volt, hiszen pontosan 50 évvel korábban publikálták az Egyesült Államokban a DNS szerkezetét.
A Humán Genom Projekt eredményeként beköszöntött a genetikai orvoslás évszázada, amit hatalmas várakozások kísértek.
A gének megértésével elméletben legyőztük az összes betegséget.
Bár ez a gyakorlatban sajnos még távolról sincs így, kérdés, hogy a várakozások mennyiben voltak reálisak.
Nyilván senkinek nem lehet a szemére vetni azt, hogy nem volt képes csodát tenni.
A genetikai orvoslás, a génterápia létező módszerek, és nap mint nap gyógyítanak embereket velük.
De közel sem olyan sok betegen alkalmazhatók, mint azt 20 éve talán remélték.
Ráadásul vannak rémísztő mellékvágányok: tavaly például egy kínai kutató génmanipulált ikerlányokat állított elő.
A génterápia (amikor vírusok befecskendezésével kicserélnek egy hibás gént a beteg szervezetében) ma is szörnyen drága, csak kevés, általában ritka betegségnél alkalmazható, és a siker nem mindenkinél garantált.
A híressé vált SMA-s magyar kisfiú, Zente például a közadakozásnak köszönhetően kaphatott génterápián alapuló gyógyszert.
A génterápia alkalmazhatóságát korlátozza, hogy bizonyos esetekben előfordulhat, hogy a vírus által bejuttatott gén rossz helyre épül be a genomban, ezzel más funkciókban okozhat zavart.
A génmódosítás következtében a célsejt esetleg tumorsejtté alakulhat, így daganatos megbetegedés jöhet létre, illetve az immunrendszer is idegenként reagálhat a módosított sejtre.
De a Humán Genom Projekt jelentősége nem is az azonnali gyógyításban áll. Az emberi genom elolvasása révén
hozzájutottunk ahhoz a könyvhöz, ami az örökletes jellegzetességeinket tartalmazza.
A könyv elolvasása, tehát a genomot alkotó gének funkcióinak feltárása azonban még hosszú időt vehet igénybe, mivel a teljes genetikai állomány 3,3 milliárd „betű” sorrendjét kell megállapítani. Ennyi „betű” 2000 vastag könyvben férne el.
Kapcsolódó cikkek
- Itt a vége? Úgy csaphatnak le a McDonald's-re és társaira, mint a dohánygyárakra Több civil szervezet szerint is itt lenne az ideje egyrészt komolyan megadóztatni az egészségtelen ételeket és a snackeket, másrészt pedig jól látható és egyértelmű figyelmeztetéssel ellátni őket a káros hatásaikról.
- Szörnyű híreket kaptunk, villámsebességgel terjed Magyarországon a veszélyes vírus Berobbant a szamárköhögés-járvány Magyarországon.
- Nagy bajban vannak a magyar családok: hónapok óta nem kapható ez a gyógyszer a patikákban Augusztus eleje óta hiánycikk a gyógyszertárakban a figyelemhiányos és a hiperaktivitási zavar (ADHD) kezelésére szolgáló gyógyszer, a Bitinex. Bár a Nemzeti Népegészségügyi és Gyógyszerészeti Központ (NNGYK) akkor azt mondta, hamarosan újra elérhető lesz a szer, a probléma azóta sem oldódott meg, ráadásul a Bitinexnek helyettesítő készítménye sincs.
- Egyre nagyobb a baj, szigorú korlátozás lépett életbe a nyugat-nílusi láz miatt Az Országos Vérellátó Szolgálat (OVSZ) szigorú korlátozásokat vezetett be a tigrisszúnyog terjesztette nyugat-nílusi láz veszélye miatt.