Emlékezetes, hogy a koronavírus alatt milyen drámai felvételek érkeztek az olaszországi Bergamóból, ahol katonai teherautókkal kellett elszállítani a halottakat.
Azóta is vita tárgya a kutatók között, hogy a vírus miért okozott egyes helyeken ilyen súlyos pusztítást, miközben másutt alig érezték meg az emberek.
A vizsgálat azért is fontos, mert újra nemzetközi járvány fenyeget a koronavírus friss mutációjával.
Erre segíthet választ adni egy új, Bergamóban végzett tanulmány, amely szerint a modern ember mára kihalt elődjeitől, a neandervölgyiektől örökölt gének is szerepet játszhattak ebben.
A világjárvány korai szakaszában világossá vált, hogy a számos kockázati tényező között szerepet játszhatnak genetikai tulajdonságok is, ami egyes embereket érzékenyebbé tehetnek a súlyos Covidra, mint másokat.
![Az olaszországi Bergamo a járvány egyik gócpontja volt](https://storage.googleapis.com/naphire/covid-bergamo.inbox800x450.jpg)
A családtagoknál gyakran alakult ki a betegség hasonló formája, ami szintén erre utalt.
Egy milánói kutatócsoport több mint egy éves kutatással igyekezett elemezni a DNS-változatok és a Covid-19 közötti lehetséges összefüggéseket.
Az iScience című folyóiratban közzétett, közel 10 000 bergamói lakosból álló mintán alapuló tanulmányuk több olyan gént azonosított, amely
összefüggésbe hozható a súlyos légúti betegség kialakulásával.
E gének közül három a neandervölgyiektől örökölt DNS-variációk (szakmai nevén: haplotípusok) egy csoportjába tartozott. A kérdésről többek között a Wall Street Journal is írt.
Az olasz tanulmány megállapította, hogy azoknál az embereknél, akik a neandervölgyi haplotípust hordozták, kétszer nagyobb valószínűséggel alakult ki Covid-fertőzésből eredő súlyos tüdőgyulladás, mint azoknál, akik nem hordozták, és háromszor nagyobb valószínűséggel kerültek intenzív osztályra és lélegeztetőgépre.
Az még nem ismert, hogy ez a haplotípus gyakoribb-e a bergamói régióban, mint más olasz vagy európai térségekben.
Az epidemiológusok még most sem tudják, hogy Észak-Olaszország egyes részein miért volt ilyen magas a halálozási arány, különösen a járvány elején.
A tudósok szerint a tényezők között szerepelhetett az életkor, a légszennyezés, valamint az, hogy a vírus a járvány korai szakaszában érte el a régiót, és észrevétlenül terjedt.
A tanulmány egyik társszerzője, Svante Paabo, az orvosi Nobel-díjas svéd tudós megállapította, hogy a neandervölgyi DNS-szegmenst az európaiak mintegy 16%-a (ezen belül Bergamoban 33%-a) és a dél-ázsiai emberek 50%-a hordozza, ahol szintén magas volt a Covid okozta halálozás.
A neandervölgyi genetikai örökség azonban szinte teljesen hiányzik Afrikából.
Ez a tény, valamint olyan tényezők, mint a fiatal népesség, magyarázatot adhatnak arra, hogy a tudósok szerint miért tűnt úgy, hogy a halálozás és a betegség súlyos formái kevésbé sújtották Afrika nagy részét, mint a világ más, sokkal jobb egészségügyi rendszerrel rendelkező régióit.
Kapcsolódó cikkek
- Itt a vége? Úgy csaphatnak le a McDonald's-re és társaira, mint a dohánygyárakra Több civil szervezet szerint is itt lenne az ideje egyrészt komolyan megadóztatni az egészségtelen ételeket és a snackeket, másrészt pedig jól látható és egyértelmű figyelmeztetéssel ellátni őket a káros hatásaikról.
- Szörnyű híreket kaptunk, villámsebességgel terjed Magyarországon a veszélyes vírus Berobbant a szamárköhögés-járvány Magyarországon.
- Nagy bajban vannak a magyar családok: hónapok óta nem kapható ez a gyógyszer a patikákban Augusztus eleje óta hiánycikk a gyógyszertárakban a figyelemhiányos és a hiperaktivitási zavar (ADHD) kezelésére szolgáló gyógyszer, a Bitinex. Bár a Nemzeti Népegészségügyi és Gyógyszerészeti Központ (NNGYK) akkor azt mondta, hamarosan újra elérhető lesz a szer, a probléma azóta sem oldódott meg, ráadásul a Bitinexnek helyettesítő készítménye sincs.
- Egyre nagyobb a baj, szigorú korlátozás lépett életbe a nyugat-nílusi láz miatt Az Országos Vérellátó Szolgálat (OVSZ) szigorú korlátozásokat vezetett be a tigrisszúnyog terjesztette nyugat-nílusi láz veszélye miatt.