55 éve, az 1968. augusztus 20-ról 21-re virradó éjjel indultak meg a Varsói Szerződés (VSZ) csapatai a csehszlovákiai „ellenforradalom” leverésére. A magyar alakulatokat Zalaegerszegről vezényelték a Felvidékre.
Brezsnyevék tudatosan úgy jelölték ki a magyar megszállási övezetet, hogy az egybeessen az 1938-as első bécsi döntés által visszacsatolt területekkel.
Ezúttal azonban elmaradt a magyar katonákat köszöntő virágeső.
Az „internacionalista segítségnyújtásról” Moszkva döntött, mivel Csehszlovákia a dubčeki reformokkal "rossz útra tévedt" és a Szovjetunió elejét akarta venni az ottani demokratizálódási folyamatoknak – ezért
a szovjet katonai vezetés kidolgozta Csehszlovákia megszállásának tervét, az ún. „Duna” hadműveletet.
Mint Babucs Zoltán hadtörténész a felvidek.ma oldalon megjelent korábbi elemzéséből kiderül, Moszkva először figyelmeztetést küldött a csehszlovák vezetésnek, hogy nem tűri a „prágai tavasz” folytatását.
Kádár Jánosék a magyar kisebbségre való hivatkozással szerettek volna kimaradni a készülő invázióból, de ez csak Romániának, Albániának és az NDK-nak sikerült (az invázió miatt Albánia szeptemberben egyedüli tagként ki is lépett a Varsói Szerződésből). Magyarország igyekezett közvetíteni a szovjetek és a csehszlovákok között, de a tárgyalások zátonyra futottak.
Júliusban érkezett meg az utasítás Moszkvából, hogy legalább egy hadosztállyal részt kell vennünk a megszállásban.
A zalaegerszegi 8. gépkocsizó lövészhadosztályra esett a választás, amelyet július közepén készültségbe helyeztek, és tartalékosokat is mozgósítottak.
Az északi határ mellett összpontosított hadosztály több mint 10 ezer fős volt, 167 db harckocsival, valamint a magyar légierő kilenc MiG-15-ös és MiG-21-es századát is készültségbe helyezték, összesen 99 vadászgéppel.
A szovjet döntés az invázióról augusztus 18-án született meg, eszerint
az akció augusztus 20-án 24 órakor kezdődik,
amelyben a Vörös Hadsereg kijelölt alakulatai mellett három lengyel és egy magyar hadosztály, továbbá egy bolgár lövészezred vesz részt.
![Összesen 170 ezer katonával szállta meg a Varsói Szerződés Csehszlovákiát](https://storage.googleapis.com/naphire/4ab3593fec4211de8d920b9dfd59c2c8de422ca5.inbox800x450.webp)
A zalaegerszegi hadosztálynak egy többségében magyarlakta városokat kellett elfoglalni, köztük Lévát, Párkányt, Nyitrát, Érsekújvárt, Nagykürtöst, Nagytapolcsányt, Pöstyént, Galgócot, Szeredet és Vágújhelyet.
Ezt a magyar zónát néhány nappal később 1500 km²-rel növelték meg, amely így a Kis-Kárpátokig nyúlt és Nagyszombatba is magyar csapatok vonultak.
Ahogy 1956-ban, úgy a nyugat 1968-ban sem avatkozott be a szovjet megszállásba, a NATO csupán erődemonstráló hadgyakorlatot tartott, az osztrák légierő pedig fokozta határ menti tevékenységét.
Az invázióval szemben a csehszlovák vezetés sem tanúsított ellenállást, így összecsapásokra nem került sor.
Mégis voltak veszteségek, a magyar hadosztálynak balesetek következtében
négy halottja és tizenkét súlyos sérültje volt.
A Felvidékről végül október végén térhettek haza a magyar katonák, de a hivatalosan csak „Zala” gyakorlatként emlegetett beavatkozásról Kádárék igyekeztek a közvélemény előtt a lehető legkevesebbet beszélni, nem osztottak kitüntetéseket és az áldozatokról is hallgattak.
Az „emberarcú szocializmus” megszemélyesítője, Alexander Dubcek nem jutott Nagy Imre sorsára, nem indítottak pert ellene, de teljesen vissza kellett vonulnia minden tisztségéből.
A prágai tavasz erőszakos leverése egybeesett a nyugatot is megrázó eseményekkel, köztük Robert F. Kennedy és Martin Luther King meggyilkolásával valamint az 1968-as nyugat-európai diáklázadással.
Dubceket az 1989-es „bársonyos forradalom” után megválasztották a Cseh és Szlovák Szövetségi Köztársaság törvényhozása elnökének, de 1992 júniusában máig tisztázatlan körülmények között autóbaleset érte, aminek következtében néhány héttel később elhunyt.
A hajdani Csehszlovákia végül 1992. december 31-én szűnt meg, amikor megalakult az önálló Szlovákia és a Cseh Köztársaság.
Kapcsolódó cikkek
- Iszonyú botrány robbant ki a Google körül, elképesztő dologgal vádolják a keresőóriást Az amerikai technológiai óriás, a Google „versenyellenes gyakorlatot” alkalmaz az online hirdetésekkel kapcsolatban - állapította meg pénteken a brit versenyfelügyelet egy kétéves vizsgálat előzetes megállapításaiban.
- Ez már több a soknál! Már a privát üzeneteket is moderálja ez a közösségi oldal A változtatást azután vezették be, hogy a közösségi oldal vezérét letartóztatták Franciaországban.
- (18+) Ez a sokak által használt alkalmazás iszonyúan veszélyes a gyerekekre nézve, tele van szexuális ragadozóval A Snapchat az elsődleges platformja az online ragadozóknak, akik „szextorziós” módszerekkel kényszerítik a kiskorúakat, hogy képeket és videókat küldjenek magukról - derül ki egy Új-Mexikóban benyújtott keresetből. Raúl Torrez főállamügyész csütörtökön jelentette be, hogy hivatala egy több hónapos vizsgálatot követően jogi lépéseket tett a Snapchat anyavállalata, a Snap ellen.
- Megyeri Csilla kíméletlenül beleszállt egy egész generációba: "nem akarok általánosítani, csak" A műsorvezetőnő nem fogta vissza magát, kíméletlenül kifejtette gondolatait arról, hogy milyennek tartja a Z generáció tagjait.